Steve+Jobs

Jobs perusti Applen yhdessä Steve Wozniakin kanssa vuonna 1976. Jobsia kutsuttiin karismaattiseksi esiintyjäksi ja visionäärinä sekä hankalana johtajana.
 * Steven Paul ”Steve” Jobs** (24.2.1955 - 5.10.2011) oli yksi Applen perustajista ja yhtiön toimitusjohtaja.

=Nuoruus= Joanne Carole Schieble ja Abdulfattah Jandali olivat Jobsin biologiset vanhemmat Schieblen vanhemmat eivät antaneet tyttärensä mennä naimisiin syyrialaisen kanssa. Vauva annettiin adoptoitavaksi Paul ja Clara Jobsille. Vuonna 1972 Jobs kirjoittautui Reedin yliopistoon Portlandissa; Oregonissa, mutta kävi sitä vain vuoden. Vuoden 1974 alussa Jobs meni pelisuunnittelijaksi Atarille. Kuukausien työskentelyn jälkeen hänellä oli tarpeeksi rahaa Intian matkaan. Hän lähti matkaan ystäväns Daniel Kottken kanssa tarkoituksna etsiä valaistumista. Hän palasi kaljupäisenä ja pukeutuneena perinteisiin intialaisiin vaatteisiin. Tänä aikana Jobs kokeili psykedeelejä luonnehtien LSD-kokemuksiaan ”yhdeksi elämänsä kahdesta tai kolmesta tärkeimmästä asiasta. Kottkesta tuli myöhemmin Applen ensimmäinen työntekijä.

=Apple= Vuonna 1976 Jobs ja Steve Wozniak perustivat Apple-yhtiön. Vuonna 1977 yhtiö julkaisi Wozniakin suunnitteleman Apple II-tietokoneen, joka oli ensimmäinen kotitietokone joka kykeni näyttämään värejä ja Applen ensimmäinen menestynyt tuote. Apple II -sarjan tietokoneet pysyivät yhtiön tärkeimpänä tuotteena aina 1980-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1979 Jobs ja joukko Applen insinöörejä vieraili Xeroxilla, jossa he näkivät hiirikäyttöisen graafisen käyttöliittymän. Vuonna 1980 Apple listautui pörssiin ja Jobsin omaisuus kohosi yli 200 miljoonan dollarin. 1983 yhtiö esitteli Xerox inspiroimaa graafista käyttöliittymää käyttänyt Apple Lisa ja 1984 ensimmäisen Apple Macintoshin. Lisa menestyi huonosti ja Macintoshin huono menestys oli yhtiölle suuri pettymys. Vuonna 1983 Jobs houkutteli PepsiCo:n John Sculleyn Applen toimitusjohtajaksi. Hänen kerrottiin kysyneen Sculleylta, haluaako tämä myydä sokerivettä loppuelämänsä vai muuttaa maailmaa. Koko teollisuudenalaa koskettanut myynnin heikkeneminen aiheutti Jobsin ja Sculleyn välien huonontumisen, ja toukokuussa 1985 valtataistelun jälkeen Sculley erotti Jobsin tehtävistään, samalla kun työntekijöitä irtisanottiin merkittävästi. Myöhemmin Jobs kertoi, että erottaminen oli parasta mitä hänelle saattoi tuolloin tapahtua. ”Menestyksekkäänä olemisen taakka vaihtui aloittelijana olemisen keveyteen, vähemmän varmana kaikesta. Se vapautti minut yhteen elämäni luovimmista jaksoista.''

=Applen jälkeen: NeXT ja Pixar= 12. syyskuuta 1985 Jobs tiedotti aikomuksestaan perustaa uuden yrityksen. Yritys ei kilpailisi Applen kanssa. Jobs otti mukaansa viisi Applen työntekijää ja julkaisi erokirjeensä 17. syyskuuta. Viiden päivän päästä Apple haastoi Jobsin oikeuteen, koska tämä tiesi liikaa Applen käyttämästä tekniikasta ja voisi käyttää tietoja hyväkseen. Sopu syntyi tammikuussa 1986 ilman oikeuden päätöstä; Jobs lupasi olla palkkaamatta Applen työntekijöitä puoleen vuoteen ja olla tekemättä Macintoshia tehokkaampia tietokoneita. Jobs perusti NeXTin. Vuonna 1986 osti Lucasfilmin tietokonegrafiikkapuolen osaston viiden miljoonan dollarin hintaan. Hän sijoitti yhtiöön toiset viisi miljoonaa. Uuden yhtiön nimeksi tuli Pixar. Se voitti seuraavien vuosien aikana useita palkintoja ennennäkemättömän hienoilla animaatioelokuvillaan. Vuonna 1995 Pixar julkaisi maailman ensimmäisen täysin tietokoneella tehdyn kokoillan elokuvan, Toy Storyn. Se keräsi lipputuloja maailmanlaajuisesti 360 miljoonaa dollaria. NeXTin ensimmäinen myöhästyi puolitoista vuotta ja se julkaistiin vasta 12. lokakuuta 1988. Kone oli tehokas, mutta epäyhteensopiva minkään aiemman koneen kanssa, eikä sille ollut ohjelmia. Käyttöjärjestelmän perustajaksi Jobs löysi Carnegie Mellon-yliopiston ohjelmiston nimeltä Mach, joka oli ensimmäinen mikroydinarkkitehtuuriin perustuva käyttöjärjestelmä. Jobsin mielestä ohjelmat kasvoimat kalliimmaksi, isommaksi ja monimutkaisemmiksi. Hän puhui paljon olio-ohjelmoinnin puolesta, sanoen sitä tulevaisuuden tekniikaksi. NeXT lisensoi Objective-C ohjelmointikielen ja rakensi ohjelmansa sen avulla. NeXTin käyttöjärjrstelmä, NeXTSTEP esiteltiin 18. syyskuuta 1989, ja sitä käyttävän NeXTstation tasan vuoden päästä. Jobs markkinoi konettaan lähes yksinomaan kouluille, opiskelijoille ja yliopistoille, laihoin tuloksin. Hän yritti saada tietotekniikka-alan jättejä mukaansa, mutta vain harva halusi riskeerata. Canon kuitenkin sijoitti 100 miljoonaa dollaria NeXTiin 1989. Tammikuussa 1992 NeXT lupasi tehokkaammat versiot NeXTCUBEsta ja NeXTstation Colorista ja syyskuussa 1992 julkaistiin NeXTSTEP 3.0. Kuitenkin 10. helmikuuta 1993 Jobs antoi potkut yli puolelle työntekijöistä ja myi NeXTin laitteistopuolen Canonille. Laitteisto ei ottanut tuulta alleen, vaan sitä myytiin kaiken kaikkiaan noin 50 000 konetta. Kaikki NeXTin perustajajäsenet Jobsia lukuun ottamatta olivat siihen mennessä yksi kerrallaan eronneet. NeXT keskittyi käyttöjärjestelmän kehittämiseen. Se julkaistiin Intel-koneille, mutta sen suoso oli pientä. NeXTSTEP ei pärjännyt IBM:n OS/2:lle tai Microsoftin MS.DOSille. Jobs pelkäsi että Microsoftin Cairo-projekti ja Applen ja IBM:n yhteistyö ohittaisi NeXTin. NeXT kehitti käyttöjärestelmää Sun Microsystemsin tuella ja sovitti käyttöjärjrstelmän HP PA-RISC ja SPARC-koneille. NeXTin käyttöjärjestelmäkirjasto standardoitiin ja julkaistiin vuonna 1995 alussa nimellä OPENSTEP. Applen toimitusjohtaja Sculley erosi 1993 ja hänen tilalleen tuli Michael Spindler. Hänen johdollaan Apple siirtyi IBM:n ja Motorolan kehittämääN PowerPC-arkkitehtuuriin ja lisensoi käyttöjärjestelmäänsä ulkopuolisille. Apple oli tehnyt vain pieniä uudistuksia Mac OS: käyttöjärjestelmään, joka alkoi jo vanhentua. Käyttöjärjestelmän uudistus oli jo pahasti viivästynyt. Vuonna 1996 Jobs myi NeXTin Applelle, ennen Be, Inc- yhtiötä, joka yritti myydä BeOS-käyttöjärjestelmäänsä.

=Takaisin Applelle= Jobs palasi Applelle neuvonantajana. Pian Jobs oli taas Applen johdossa, väliaikaisena toimitusjohtajana. Pärjätäkseen Windows-koneille, Apple oli lisensoinut Macintoshin käyttöjärjestelmän antaen muiden valmistajien tuottaa Mac-klooneja. Ensi töikseen Jobs lakkautti Macintoshien kloonaamisen. 6. elokuuta 1997 ilmoitettiin hämmentävästä käänteestä: Microsoft ilmoitti sijoittavansa 150 miljoonaa dollaria Appleen.

=Kuolema= Jobsin haimasta löydettiin syöpäkasvain lokakuussa 2003. Jobsin sairaus oli harvinaista, hoidettavaa laatua. Kasvain voitiin poistaa leikkauksella, jolloin parantumisen ennustus olisi lupaava. Jobs oli kuitenkin epäili lääketiedettä ja turvautui uskomushoitoihin. Kasvain kyitenkin leikattiin vuonna 2004. Elokuussa 2011 Jobs erosi toimitusjohtajan virasta. Kaksi kuukautta myöhemmin ilmoitettiin Jobsin kuolemasta. Jobs menehtyi Palo Altossa 5. lokakuuta haimasyövän etäpesäkkeiden aiheuttamaan hengityspysähdykseen.